LOGY palkitsi vuoden 2025 opinnäytetyökilpailun voittajat

Anina Partanen
2025-11-28T13:51:00Z

Suomen Osto- ja Logistiikkayhdistys LOGY ry:n vuoden 2025 opinnäytetyöpalkintojen saajat julkistettiin 26.11. LOGYn jäsentilaisuudessa, joka järjestettiin Hotelli Scandic Pasilassa Helsingissä.

Palkintovaliokunnan puheenjohtaja Anna Aminoff totesi, että palkittaviksi valittujen töiden aiheet olivat erittäin ajankohtaisia ja monipuolisia: sosiaalista kestävyyttä, resilienssiä ja merenkulkua. Joukkoon mahtui myös jo pitkään logistiikan ytimessä olleita perusteemoja, kun yhdeksi palkinnonsaajaksi valittiin nimike- ja varastonhallintaan liittyvä opinnäytetyö.

Palkinnot myönnettiin vuoden parhaasta väitöskirjasta Katie Kennylle (Aalto-yliopisto), diplomityöstä Nimni Pannilalle (Oulun yliopisto), YAMK-opinnäytetyöstä Kati Renholmille (Satakunnan ammattikorkeakoulu) ja AMK-opinnäytetyöstä Joonas Palinille (Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu).

Kuvassa vasemmalta oikealle: Kati Renholm ja Anna Aminoff.

Vuoden väitöskirja

Vuoden väitöskirjapalkinnon sai Aalto-yliopiston Katie Kenny väitöskirjasta "Individual decision-making for social value: understanding behavior in purchasing and supply management".

"Purchasers play an important role in sustainable supply chain decisions. With little legal oversight and varying regulations, they have flexibility in their boundary spanning role. Yet what drives individual purchasers to choose products with social value in mind is not often explored. In order to address a discovered limitation of existing SSCM literature, this led me to ask the overarching question: What role can or do individuals play in achieving social outcomes at an inter-organizational level? This dissertation explores the nuances of decision makers within three different contexts, using two behavioral theories and two methods.

In Essay I, we sought to understand factors driving high prevalence of low-cost pricing strategies in healthcare vs value-based procurement. Agency theory was used to identify (1) cost-saving incentives, (2) risk-sharing contracts, and (3) stronger (versus weaker) clinical evidence as factors influencing decision-making. We conducted a 2x2x2 between-subjects scenario-based vignette experiment and found the negative effects of intra-organizational cost saving incentives on value-based purchasing (VBP) adoption; the positive impact of inter-organizational risk-sharing contracts, and the challenge of leveraging clinical evidence to support value claims.

In Essay II, risk preferences of decision-makers were explored via their assessment of financial and social risks. The association between gender and risk is oft studied in behavioral economic contexts yet our understanding of how/why remains lacking in supply chain management. Gender role theory (GRT) was used to identify the potential relationship between gender effects of risk probability ambiguity and social issue specificity. A 2x2x2 scenario-based role-playing experiment found that when given an ambiguous probability of an issue occurring, female students tend to choose the more sustainable product choice when compared to the choices made by males in our student sample. However, similar results do not replicate in the professional sample. Economic and social assumptions regarding gendered behavior were thus not fully supported in this context.

Essay III quantitatively explored the intersection of gender role stereotypes and sustainable purchasing and supply management (SPSM) using Q-sorting. Results showed preliminary agreement that certain behaviors were perceived as feminine and others masculine. Because practitioners perceived SPSM behaviors according to gender role stereotypes, further investigation of the intersection between gender and SPSM is supported. Recognizing patterns in how we categorize certain purchasing behaviors as masculine or feminine is important for understanding and combatting our implicit biases that inhibit women's advancement in PSM and how that may concern sustainability integration. Overall, the nuances of PSM decisions which can have social impacts were discussed."

Vuoden väitöskirjan palkintostipendin arvo on 4 000 euroa.

Vuoden diplomityö

Vuoden diplomityö -palkinto myönnettiin Oulun yliopiston Nimni Pannilalle tutkielmasta "Impact of Sudden Changes in Port Call Process on Supply Chains: Multi-Stakeholder Perspective".

"The research is rooted in the logistics and supply chain domain, with a particular focus on the port call process, which plays a decisive role in global trade and transport. Even one unexpected change in a single port call can set off ripple effects throughout entire supply chains, leading to delays, congestion, and financial losses. The timeliness of this topic became very clear in June 2025 when worldwide port delays increased by 300%, affecting 96% of all container terminals globally. With these scenarios, examining how sudden changes in port calls impact different parts of the supply chain indicates both urgency and necessity.

What makes the work distinctive is its focus on port call changes, which has received little attention in existing literature compared to broader port disruptions. By bringing together the perspectives of port authorities, shipping companies, terminal operators, cargo owners, port service providers, freight forwarders, maritime software solution developers, and maritime regulatory bodies, the work captures a unique multi-stakeholder view of the phenomenon. With 32 semi-structured interviews across these groups in the European context, the thesis demonstrates methodological depth and rigor by filling the existing research gap. Through a thorough thematic analysis ten main themes emerged that clearly show how unexpected port call changes impact everyone involved in the process. Further, the study also analyzed the stakeholders’ expectations for streamlined port calls.

The findings extend beyond the theoretical contribution. The study highlights the urgent need for real-time communication and better information sharing between actors involved in port calls. Issues such as vessel queuing and rising costs were raised repeatedly, showing clear bottlenecks in today’s operations. The results provide valuable input for developing Just-in-Time (JIT) arrivals and a port call optimization tool, which are key objectives of the EU-funded MISSION project that this thesis was part of. Bringing stakeholder perspectives into the design of the new tool makes it possible to align diverse interests around a shared goal of reducing the negative impacts of sudden port call changes.

The contribution of this work is twofold. Academically, it advances understanding of a little-studied but highly relevant phenomenon. Practically, it lays the groundwork for a streamlined port call optimization tool. By integrating multi-stakeholder perspectives into JIT arrivals, the study encourages adoption of optimized port call processes, identifying gaps between current operations and desired outcomes. This thesis is among the first to investigate the cascading effects of unexpected port call changes on supply chains, providing a bridge between theory and actionable solutions. This work will continue by identifying barriers to the adoption of port call optimization tools from a multi-stakeholder perspective in the future."

Vuoden diplomityön palkintostipendin arvo on 2 500 euroa.

Vuoden YAMK-opinnäytetyö

Vuoden YAMK-opinnäytetyöpalkinto luovutettiin Satakunnan ammattikorkeakoulun Kati Renholmille opinnäytetyöstä "Merikuljetusten tiedonhallintajärjestelmä NEMO:n vaikutukset lastinomistajiin".

"Merikuljetuksilla on keskeinen merkitys Suomen tavaraliikenteelle, ja digitalisaation myötä tiedon oikea-aikaisuudesta on tullut merkittävä osa koko toimitusketjun sujuvuutta. Vuoden 2026 aikana Suomessa otetaan käyttöön uusi satamien tiedonhallintajärjestelmä NEMO, joka muuttaa merkittävällä tavalla sitä, miten pakolliset alusilmoitukset hoidetaan. Opinnäytetyössä tarkastellaan NEMO-järjestelmän vaikutuksia lastinomistajiin, jotka tässä työssä rajattiin huolinta- ja kuljetusliikkeisiin.

NEMO-hanke perustuu EU:n asetukseen, jonka tavoitteena on yhtenäistää alusten satamailmoitukset kaikissa jäsenmaissa. Suomessa järjestelmä nähdään tärkeänä digitaalisena edistysaskeleena, jonka odotetaan sujuvoittavan meriliikennettä ja parantavan tiedonkulkua. Työn toimeksiantajana toimi Fintraffic Meriliikenteenohjaus Oy, joka vastaa NEMO:n kansallisesta käyttöönotosta.

Tutkimus toteutettiin laadullisena tapaustutkimuksena, jossa hyödynnettiin dokumenttianalyysia, haastatteluja ja prosessianalyysiä. Dokumenttiaineisto auttoi hahmottamaan NEMO:n asemaa osana merikuljetusketjua. Haastatteluihin osallistuneet kokeneet huolinta-alan asiantuntijat avasivat järjestelmän mahdollisia vaikutuksia käytännön työhön, ja prosessianalyysin avulla tarkennettiin, miten NEMO saattaisi muuttaa huolitsijoiden nykyisiä toimintamalleja.

Tulokset osoittavat, että NEMO:sta ei vielä ole laajasti tietoa huolinta-alalla, minkä vuoksi sen vaikutuksia omiin prosesseihin on vaikea hahmottaa. Huolitsijat eivät ole järjestelmässä ilmoitusvelvollisia, mutta he hyödyntävät sen tarjoamia reaaliaikaisia aikataulu- ja liikennetietoja. Luotettava, ajantasainen tieto nousi tutkimuksessa selvästi keskeisimmäksi tekijäksi järjestelmän hyötyjen arvioinnissa. Haasteeksi tutkimuksessa osoittautui se, että NEMO-järjestelmää ei vielä ollut käytössä, joten sen vaikutuksia jouduttiin arvioimaan ennakkoon ilman käytännön kokemuksia.

Opinnäytetyö tarjoaa konkreettisia ehdotuksia sidosryhmien valmistautumisen tueksi ennen järjestelmän käyttöönottoa. Keskeisiä suosituksia ovat kohdennetut webinaarit ja koulutukset, avainmittareiden ja prosessien havainnollistaminen sekä eri sidosryhmien edustajista koostuvan työryhmän perustaminen. Tutkimuksen tulokset tarjoavat arvokasta tukea koko merikuljetusalalle, joka valmistautuu NEMO:n tuomiin muutoksiin ja uusiin mahdollisuuksiin."

Vuoden YAMK-opinnäytetyön palkintostipendin arvo on 1 500 euroa.

Vuoden AMK-opinnäytetyö

Vuoden AMK-opinnäytetyöpalkinnon sai Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun Joonas Palin opinnäytetyöstä "Materiaalihallinnan kehittäminen – Nimike- ja varastonhallinnan elementit sotilasilmailun huoltoliiketoiminnassa".

"Opinnäytetyössä käsiteltiin materiaalihallintaa työn tilaajan uudistuneessa organisaatiorakenteessa, ja sen tavoitteena oli tuottaa tietoa nimike- ja varastonhallinnan nykytilasta. Tutkimustehtävän nykytila-analyysi pyrki tuotetun tiedon lisäksi löytämään kehityskohteita ja esittämään parannusehdotuksia tutkimuksessa havaittuihin ongelmiin tai puutteisiin. Näiden ohella analyysi pyrki tuomaan esille nimike- ja varastonhallintaan vaikuttavat tekijät tutkimuskohteen toimintaympäristössä.

Opinnäytetyön tärkeimpänä tuloksena nostettiin nimikehallinnan jatkokehittämistarve sekä ehdotus varastonimikkeiden elinkaarenhallinnan käyttöönotosta. Materiaalisuunnittelun perustaksi suositeltiin luotettavuuskeskeisen kunnossapidon mallia ja sen toteuttamiseen logistisen tuen päätöksentekotyökaluja, joilla voidaan optimoida MRO-liiketoiminnan ja kalustonhallinnan tilaus-toimitusketjuja.

Tutkimuksen havainnoissa todettiin sotilasilmailun huoltoliiketoiminnan toimintaympäristössä nimike- ja varastonhallinnan muodostuvan useasta tekijästä, joiden pääelementteinä toimivat tiedonhallinta, tietojärjestelmät, nimike- ja tuotetiedon hallinta sekä materiaali- ja varastonhallinta. Tutkimuksen tuloksissa olennaista roolia edusti myös asiakasomaisuus, jota varaston omaisuuslajeista käytettiin huoltotoiminnassa merkittävästi.

Keskeisissä tuloksissa muodostettiin kuvaus materiaalihallinnan kolmikannasta, jossa tuotanto ja sen valmistamat tuotteet, käytössä olevat nimikkeet ja hallinnoitavat varastot vaikuttavat toisiinsa käytettävien tietojärjestelmien ja niiden integraation kautta. Näiden kolmen kulmakiven keskinäiset riippuvuussuhteet johtavat tarpeeseen hallita niitä kaikkia yhtenäisesti, koska yhdenkin osatekijän ollessa viallinen aiheuttaa se haittaa kahdelle muulle. Opinnäytetyön rajatusta tutkimusympäristöstä riippumatta tätä havaintoa voidaan hyödyntää yleisesti tuotantotoiminnoissa."

Vuoden AMK-opinnäytetyön palkintostipendin arvo on 1 000 euroa.

Tunnustusta erinomaisesta työstä oston, logistiikan ja toimitusketjun alueilla

Vuosittain jaettavien palkintojen tarkoituksena on edistää Suomen kilpailukykyä tukevaa oston, logistiikan ja toimitusverkostojen kehittämistä palkitsemalla alan osaajia. Tavoitteena on yhdistää käytännön kokemukset ja kehittämistarpeet, tieteellinen tutkimus ja alan koulutus oston ja logistiikan jatkuvaksi kehittämiseksi.

Varat opinnäytteiden tekijöille myönnettäviin palkintostipendeihin myöntää Logistiikan tutkimuksen edistämissäätiö (LTES).